Hosszú hetekig készülsz egy fontos vizsgára.
A nagy napon idegesen várod, hogy megkapd a feladatlapot.
Ahogy haladsz a dolgozattal, az egyik kérdés az „ataraxia”.
Tudod, hogy ismered a szót, de hirtelen úgy érzed, kihagy az agyad.
Mi történt?
A válasz az összetett kapcsolat
a stressz és az emlékezet között.
Sok típusú és fokozatú stressz létezik,
és sokféle emlékezet is,
de most a rövidtávú stressz hatásairól lesz szó
a tényekre való emlékezésben.
Először nézzük meg, hogyan működik ez a fajta emlékezet.
Az olvasott, hallott, vagy tanult információk
három fő lépésből álló folyamat során vésődnek az emlékezetbe.
Az első a megszerzés:
a pillanat, amikor találkozunk egy új információval.
Minden érzékszervi tapasztalat más agyi területeket aktivál.
Ahhoz, hogy tartós emlékekké váljanak,
az érzékszervi tapasztalatokat
a hippokampusz erősíti meg;
az amigdala részvételével,
ami az erős érzelmi töltetű élményeket erősíti.
Majd a hippokampusz kódolja az emlékeket,
feltehetően olyan szinaptikus kapcsolatok erősítésével,
melyek az eredeti érzékszervi élmény során lettek ingerelve.
Miután az emlék eltárolódott,
később visszakereshető, vagyis emlékezhetünk rá.
Az emlékek az agyban elszórtan tárolódnak;
előhívásukért valószínűleg a prefrontális kéreg jelzései felelősek.
Hogyan hat a stressz erre a folyamatra?
Az első két lépésben
a mérsékelt stressz valójában segítheti az emlékek kialakulását.
Mikor az agyat stresszhatás éri,
kortikoszteroid hormonokat szabadít fel,
amelyek aktiválják a fenyegetést észlelő
és az arra válaszoló folyamatot az amigdalában.
Az amigdala serkenti a hippokampuszt,
hogy a stresszt okozó élményt emlékké alapozza.
Eközben a stressz okozta kortikoszteroidok
stimulálják a hippokampuszt,
szintén serkentve az emlék megszilárdítását.
Bár az enyhe stressz hasznos lehet,
az extrém és krónikus stressz ellentétes hatással bírhat.
Kutatók stresszhormonokkal kezelt patkányokat vizsgáltak.
A kortikoszteroid dózis növelésével
a patkányok először jobban teljesítettek a memóriateszteken,
de magas dózisnál zuhant a teljesítményük.
A mérsékelt stressz hasonlóan előnyös hatással van az emberre.
De úgy tűnik, ez csak akkor működik, ha a stressz a feladathoz kapcsolódik:
tehát könnyebben megjegyzünk egy listát, ha szorít az idő,
de ha ránk ijeszt valaki, akkor nem.
S a hetekig, hónapokig vagy akár évekig tartó
krónikus stressz okozta magas kortikoszteroidszint
károsíthatja a hippokampuszt,
és nehezíti az új emlékek létrehozását.
Remek lenne, ha egy kis stressz segíthetne emlékezni is,
de sajnos ennek az ellenkezője igaz.
Az emlékezés folyamata a prefrontális kéreghez kapcsolódik,
amely a gondolkodás és a figyelem irányításáért felelős.
Mikor kortikoszteroidok stimulálják az amigdalát,
az amigdala gátolja vagy csökkenti
a prefrontális kéreg működését.
A gátlás célja, hogy a harc vagy menekülés vészreakció
vészhelyzetben felülírhassa a lassabb gondolatokat.
Ennek kellemetlen mellékhatása lehet,
hogy kihagy az agy vizsga közben.
Maga az emlékezni akarás is egy újabb stresszor lehet,
ami ördögi kört hoz létre: még több kortikoszteroid szabadul fel,
és még kisebb az esély az emlékezésre.
Mit tehetünk tehát, hogy előnyünkre fordítsuk a stresszt,
és nyugodtak maradjunk egy kritikus helyzetben?
Ha előre ismerjük a stresszhelyzet, például a vizsga időpontját,
érdemes a stresszes környezethez hasonló körülmények között felkészülni.
Az újdonság stresszor lehet.
Gyakorlófeladatok megoldása időre,
vagy fotel helyett asztalnál ülve
csökkentheti a stresszválaszt e körülmények között,
mikor élesben történik a vizsga.
A testmozgás is hasznos eszköz.
A pulzus és légzésszám növelése
olyan kémiai változásokat okoz az agyban,
melyek csökkentik a szorongást és erősítik a jó közérzetet.
A rendszeres testmozgás javítja az alvást minőségét,
ami jól jön egy vizsga előtt.
S a vizsga napján
mély lélegzetvételekkel ellensúlyozzuk a harc vagy menekülés vészreakciót.
A légzőgyakorlatok kimutathatóan csökkentik a lámpalázat
harmadikosoktól ápoló tanulókig egyaránt.
Ha legközelebb úgy érzed, az agyad kihagy egy kritikus helyzetben,
végy pár mély levegőt, míg eszedbe jut az ataraxia:
a szorongás nélküli, teljes nyugalom állapota.