17. listopada 2009. godine
predsjednik Maldiva Mohamed Nasheed učinio je nešto neobično.
Održao je sastanak svog kabineta pod vodom.
Odveo je svoje ministre roneći,
kako bi upozorio svijet da bi njegova zemlja mogla biti potopljena
ako ne počnemo kontrolirati globalno zatopljenje.
Ne znam je li njegova poruka obišla svijet ili nije,
ali je definitivno stigla do mene.
Vidio sam taj politički pothvat.
I sȃm sam političar
te primjećujem ovakve vijesti.
Iskreno,
Maldivi su daleko od mjesta gdje živim,
živim u Butanu,
tako da mi vijest o sudbini Maldiva nije poremetila san.
Dva mjeseca poslije, vidio sam drugi politički pothvat.
Ovaj put je premijer Nepala
održao sastanak na Mount Everestu.
Odveo je svoje ministre do kampa u podnožju Mount Everesta
kako bi upozorio svijet
da se ledenjaci na Himalaji otapaju.
Je li me to zabrinulo?
Bogme jeste.
Živim na Himalaji.
Jesam li imao besane noći zbog ove poruke?
Ne.
Nisam htio dopustiti da mi politički pothvat remeti snove.
(Smijeh)
Deset godina kasnije,
u veljači ove godine,
vidio sam ovo izvješće.
To izvješće je pokazalo
da bi se jedna trećina leda planine Hindu Kush na Himalaji
mogla otopiti do kraja stoljeća,
ali jedino ako
uspijemo zadržati globalno zatopljenje
na 1,5 stupanj Celzija iznad predindustrijske razine.
Ako to ne uspijemo,
ledenjaci će se topiti puno brže.
1,5 stupnjeva Celzija. "Nema šanse", pomislio sam.
Čak i Pariški sporazum
pokušava ograničiti globalno zatopljenje na dva stupnja Celzija.
1,5 stupnjeva Celzija je najbolji mogući scenarij.
"Ovo ne može biti istina", pomislio sam.
Regija Himalaje Hindu Kush
treća je na svijetu po količini leda,
nakon Sjevernog i Južnog pola.
Zato je još zovemo i "Treći pol".
Regija je puna leda
i ti ledenjaci se tope.
To znamo.
Obišao sam ledenjake u svojoj državi.
Vidio sam ih, i da, tope se.
Sve su slabiji.
"Ali ne mogu biti tako slabi", pomislio sam.
Ali što ako jesu?
Što ako se naši ledenjaci tope puno brže nego što pretpostavljamo?
Što ako su naši ledenjaci puno slabiji nego što smo prethodno mislili?
I što ako ledenjačka jezera,
jezera koja nastaju otapanjem ledenjaka,
što ako jezera preplave zbog sve dodatne vode?
I što ako te poplave dođu do drugih ledenjačkih jezera,
praveći još veće poplave?
To bi stvorilo nezamislive poplave u mojoj državi.
To bi naštetilo mojoj državi.
To bi dosta naštetilo mojoj državi.
To bi potencijalno uništilo našu zemlju,
naša naselja, naš način života.
To izvješće me zaokupilo
na način na koji politički pothvati nisu uspjeli.
Izvješće je izdao
Međunarodni centar za integrirani planinski razvoj, ili ICIMOD,
sa središtem u Nepalu.
Znanstvenici i stručnjaci su proučavali ledenjake desetljećima,
i to izvješće me držalo noću budnim, razmišljajući o lošim vijestima
i što to znači za moju državu
i moje ljude.
Nakon nekoliko neprospavanih noći,
otišao sam u Nepal posjetiti ICIMOD.
Našao sam tim sposobnih znanstvenika posvećenih poslu,
i rekli su mi ovo.
Prvo:
ledenjaci regije Hindu Kush se otapaju već neko vrijeme.
Na primjer, ovaj ledenjak.
On je dio Mount Everesta.
Kao što vidite, ovaj masivni ledenjak već je izgubio dosta mase.
Drugo:
ledenjaci se sad tope puno brže,
toliko brzo da će i globalno zatopljenje od 1,5 stupnjeva Celzija
otopiti trećinu ledenjaka.
Dva stupnja Celzija globalnog zatopljenja,
i pola ledenjaka će nestati.
I ako se sadašnje stanje nastavi,
dvije trećine ledenjaka će nestati.
Treće:
globalno zatopljenje znači da će u planinama biti više kiše a manje snijega,
i, dok snijeg ne topi, kiša topi led,
što će oslabiti naše ledenjake.
Četvrto:
zagađenje regije je povećalo razinu ugljika
koji se zadržava u našim ledenjacima.
Ugljik je poput pepela.
Upija toplinu
te ubrzava otapanje ledenjaka.
Ukratko,
naši ledenjaci se otapaju brzo,
a globalno zatopljenje ih otapa puno brže.
Što to znači?
To znači da preko 240 milijuna ljudi
koji žive u regiji Hindu Kush,
u Afganistanu, Pakistanu, Indiji, Kini, Nepalu, Bangladešu, Burmi
i u mojoj državi, Butanu,
ovi ljudi će biti izravno zahvaćeni.
Kad se ledenjaci otope,
kada je više kiše a manje snijega,
doći će do promjene u kruženju vode.
Bit će više ekstrema:
intenzivnije kiše, više poplava, više klizišta,
više preplavljanja ledenjačkih jezera.
Sve to će dovesti do nezamislivih razaranja
u regiji gdje već žive jedni od najsiromašnijih ljudi na Zemlji.
Ali neće biti zahvaćeni samo ljudi
koji žive u ovoj regiji.
Ljudi koji žive nizvodno će također biti zahvaćeni.
To je stoga što deset velikih rijeka ima polazište
u regiji Hindu Kush na Himalaji.
Rijeke su bitne za agroekonomiju
i pitku vodu,
za više od 1,6 milijarde ljudi koji žive nizvodno.
To je svaki peti čovjek.
Zato se Hindu Kush regija Himalaje
naziva i "Vodeni toranj Azije".
Ali kad se ledenjaci otope,
kad monsuni postanu žešći,
rijeke će preplaviti,
dovest će do potopa kada voda nije potrebna,
a razdoblja suše će biti česta
kada je ta voda nužno potrebna.
Ukratko, Vodeni toranj Azije će pasti
i to će biti katastrofa za svakog petog čovjeka.
Treba li ostatak svijeta brinuti?
Trebate li se vi brinuti?
Sjetite se, ja nisam brinuo kad sam čuo da bi Maldivi
mogli nestati pod vodom.
I to je srž problema, zar ne?
Ne brinemo.
Ne brinemo dok to nije naš osobni problem.
Mi znamo da je promjena klime svarna.
Znamo da se suočavamo s drastičnim promjenama.
Znamo da nas to uskoro očekuje.
Ipak, većina nas
se ponaša kao da je sve normalno.
Moramo se brinuti,
svi mi,
i ako ne možete brinuti za one koje topljenje ledenjaka zahvaća,
brinite se barem za sebe.
To je zbog toga što je Hindu Kush regija Himalaje
poput pulsa planeta.
Ako je regija bolesna,
cijeli planet će s vremenom patiti.
A trenutno,
kako se ledenjaci brzo tope,
regija nije samo oboljela,
nego vapi za pomoći.
Kako će to utjecati na ostatak svijeta?
Očigledni scenarij je potencijalna nestabilnost
uzrokovana desecima milijuna klimatskih izbjeglica
koji će se morati iseliti zbog manjka vode,
ili jer su njihova naselja uništena
otapanjem ledenjaka.
Drugi scenarij koji je ozbiljniji
je potencijalni rat za vodu
i politička nestabilnost u regiji u kojoj su tri nuklearne sile:
Kina, Indija, Pakistan.
Vjerujem da je situacija u našoj regiji dovoljno teška
da dovede do stvaranja nove međuvladine agencije.
Dolazim iz te regije svijeta
i htio bih danas predložiti
osnivanje Vijeća trećeg pola,
međuvladinu organizaciju na visokoj razini,
čiji je jedini zadatak
zaštita trećeg po veličini područja prekrivenog ledom.
Vijeće trećeg pola
sastojalo bi se od svih osam država koje se nalaze u regiji,
bile bi članice,
bile bi ravnopravne članice,
a mogle bi se, također, uključiti organizacije
i druge države koje imaju interes za ovu regiju
kao članice bez prava glasovanja.
Ideja je
okupiti sve članove kako bi radili zajedno,
kako bi pratili zdravlje naših ledenjaka,
kako bi donijeli i proveli politiku zaštite naših ledenjaka,
i time
zaštitili milijarde ljudi koji ovise o tim ledenjacima.
Moramo raditi zajedno
jer "Misli globalno, djeluj lokalno"
ne djeluje.
Pokušali smo to u Butanu.
Dosta smo žrtvovali kako bismo djelovali lokalno...
I iako nam je lokalna politika i dalje bitna,
ona neće zaustaviti napad klimatskih promjena.
Za borbu protiv klimatskih promjena, moramo raditi zajedno.
Moramo razmišljati globalno i djelovati regionalno.
Cijela naša regija mora se okupiti,
raditi zajedno,
kako bismo se borili protiv klimatskih promjena,
kako bi se naš zajednički glas čuo.
To uključuje Indiju i Kinu.
Moraju početi djelovati.
Moraju zauzeti mjesto u borbi za zaštitu naših ledenjaka.
Kako bi to uspjeli, ove dvije moćne države
moraju smanjiti količinu svojih stakleničkih plinova,
kontrolirati onečišćenje i voditi borbu.
Voditi globalnu borbu protiv klimatskih promjena.
I sve to uz osjećaj hitnosti.
Jedino tada, možda,
će naša regija
i druge regije koje ovise o našim ledenjacima
imati izgleda izbjeći veliku katastrofu.
Vrijeme istječe.
Moramo djelovati zajedno, sada.
U suprotnom, sljedeći put kada se kabinet Nepala sastane na Mount Everestu,
ova prekrasna pozadina
možda bude izgledala drugačije.
I ako se to desi,
ako se naši ledenjaci otope,
razine mora bi mogle potopiti Maldive.
I iako mogu održati sastanak kabineta pod vodom
kako bi poslali svijetu poziv za pomoć,
njihova država može postojati
jedino ako otok postoji.
Maldivi su daleko.
Njihovi otoci su daleko od mjesta gdje živim,
ali sad se obazirem na to što se dešava kod njih.
Mnogo vam hvala.
(Pljesak)