Od 2016. do 2019. godine,
meteorolozi su zapazili rekordni broj toplotnih talasa širom sveta,
nezaustavljivih šumskih požara u Kaliforniji i Australiji
i najduži zabeleženi tropski ciklon pete kategorije.
Broj ekstremnih vremenskih neprilika povećava se poslednjih 40 godina,
a trenutna predviđanja sugerišu da će se ovaj trend nastaviti.
Nego, da li su ove prirodne nepogode prosto samo loše vremenske prilike?
Ili su one posledica menjanja klime?
Kako bismo odgovorili na ovo pitanje
moramo da razumemo razlike između vremenskih prilika i klime,
šta su, kako ih predviđamo, i šta nam ta predviđanja mogu pokazati.
Meteorolozi opisuju vremenske prilike kao uslove atmosfere
u određeno vreme i na određenom mestu.
Trenutno, istraživači mogu da predvide vremenske prilike neke regije
za sledeću nedelju sa 80 posto preciznosti.
Klima opisuje prosečne atmosferske uslove neke regije
tokom perioda od mesec dana ili više.
Predviđanja klime mogu da prognoziraju prosečne temperature decenije unapred,
ali ne mogu nam kazati koje vremenske okolnosti da očekujemo.
Ova dva tipa predviđanja nam daju tako različite informacije
jer su zasnovana na različitim podacima.
Da bi prognozirali vremenske prilike,
meteorolozi treba da izmere početne atmosferske uslove.
To su trenutni nivoi padavina, vazdušnog pritiska, vlažnosti,
brzine i smera vetra koji određuju vremenske prilike regije.
Dvaput dnevno, meteorolozi iz preko 800 stanica širom sveta
puštaju balone u atmosferu.
Ti baloni prenose opremu koja se zove radiosonda,
koja meri početne uslove i prenosi rezultate
do internacionalnih hidrometeoroloških centara.
Meteorolozi onda ubacuju podatke u predvidive fizičke modele
koji generišu konačnu vremesku prognozu.
Nažalost, postoji nešto što sprečava ovu globalnu mrežu podataka
da proizvede perfektnu prognozu.
Vremenske prilike fundamelntalno su haotičan sistem.
To znači da su neverovatno osetljive i da ih je nemoguće perfetkno prognozirati
bez potpunog znanja svih elemenata sistema.
U periodu od samo deset dana,
čak i neverovatno male smetnje mogu mnogo da utiču na atmosferske uslove,
čineći nemogućim da se pouzdano predvide vremenske prilike preko dve nedelje.
Predviđanje klime, sa druge strane, je daleko manje turbulentno.
Zbog toga što je klima neke regije, po definiciji,
prosek svih njenih podataka o vremenskim uslovima.
Ali i takođe zbog toga što prognoziranje klime ignoriše
šta se trenutno dešava u atmosferi,
i fokusira se na opseg onoga što bi moglo da se desi.
Ovi parametri su poznati kao granični uslovi,
a kao što ime sugeriše, ponašaju se kao prepreke klimi i vremenskim prilikama.
Jedan primer graničnog uslova je solarna radijacija.
Analizirajući tačnu razdaljinu i ugao između neke lokacije i Sunca,
možemo odrediti količinu toplote koja će zadesiti neku oblast.
S obzirom da znamo kako se Sunce ponaša tokom cele godine,
možemo precizno predvideti njegove efekte na temperaturu.
U proseku mnogogodišnjih podataka,
ovo otkriva periodične šablone, uključujući i godišnja doba.
Većina graničnih uslova ima dobro definisane vrednosti
koje se polako menjaju, ako i uopšte.
Ovo omogućava istraživačima da pouzdano predvide klimu u budućnosti.
Nego, ovde postaje nepouzdano.
Čak i najmanja promena ovih graničnih uslova
predstavlja mnogo veći preokret
za haotični sistem vremeskih prilika.
Na primer, temperatura Zemljine površine uvećala se za skoro jedan stepen Celzijusa
u poslednjih 150 godina.
Ovo može da izgleda kao mala promena,
ali ova promena jednog stepena dodala je energiju u atmosferu
ekvivalentnu otprilike milionu bojnih glava.
Ovaj jak talas energije već je doveo do velikog povećanja
broja toplotnih talasa, suša i naleta oluja.
Da li se povećao broj ekstremnih vremenskih prilika
zbog slučajnosti ili promene klime?
Odgovor je da,
iako će vremenske prilike uvek biti haotičan sistem,
promene klime povećavaju verovatnoću za ekstremnim vremenskim neprilikama.
Naučnici su gotovo saglasni da se klima menja
i da ljudske aktivnosti ubrzavaju te promene.
Ali na sreću,
možemo da utvrdimo koja ljudska ponašanja najviše utiču na klimu
prateći koji granični uslovi se menjaju.
Iako vremenske prilike narednog meseca uvek mogu biti misterija,
možemo da delujemo zajedno i zaštitimo klimu za budućnost.