Ovog trenutka verovatno sedite dok gledate ovaj video
i sedenje od nekoliko minuta dok ga pogledate je verovatno u redu.
Ali, što duže ostanete u sedećem položaju, vaše telo postaje sve više uzrujano.
Sedi tako i broji trenutke dok ponovo ne ustanete
i prošetate ga.
Ovo možda zvuči smešno.
Naša tela vole da sede, zar ne?
Ne baš.
Naravno, kratkoročno sedenje nam može pomoći da se oporavimo od stresa
ili od vežbanja.
Ali u današnje vreme, stil života nam nameće da sedimo više nego što se krećemo,
i naša tela jednostavno nisu napravljena za tako sedentno postojanje.
Zapravo, upravo suprotno od toga.
Ljudsko telo je napravljeno da se kreće,
i dokaz za to možemo videti u njegovoj strukturi.
Sastoji se od preko 360 zglobova i oko 700 skeletnih mišića
što omogućava lako i fluidno kretanje.
Jedinstvena struktura tela, omogućuje nam da stojimo uspravno
uprkos sili gravitacije.
Pravilna cirkulacija krvi zavisi od našeg kretanja.
Naše nervne ćelije imaju korist od kretanja,
a naša koža je elastična, što znači da se oblikuje prema našem kretanju.
Dakle, ako je svaki pedalj našeg tela spreman i čeka da se pokrenemo,
šta se događa ako to ne učinimo?
Hajde da krenemo od srži problema, bukvalno.
Naša kičma je dugačka struktura
napravljena od kostiju i diskova hrskavice koji su između njih.
Zglobovi, mišići i ligamenti koji su pripojeni uz kosti
drže ih zajedno.
Obično sedimo s povijenim leđima i upalim ramenima
što je pozicija u kojoj naša kičma trpi nejednak pritisak.
Vremenom, ovo dovodi do trošenja spinalnih diskova,
premora određenih ligamenata i zglobova,
i stavlja napor na mišiće koji se istežu
kako bi se prilagodili kičmi u povijenom položaju.
Ovaj pogrbljeni oblik takođe suzbija grudni koš dok dišemo,
što znači da pluća imaju manje prostora da se šire kada udahnemo.
To je problem jer privremeno ograničava količinu kiseonika
koja ispunjava pluća i filtrira se u krv.
Oko skeleta su mišići, nervi, arterije i vene
koji formiraju sloj mekog tkiva.
Sam čin sedenja guši, pritiska i kompresuje
i ovo mnogo delikatnije tkivo to zaista oseća.
Da li ste ikada osetili ukočenost i oticanje u udovima kada sedite?
U delovima koji su najviše skučeni,
vaši nervi, arterije i vene mogu da se blokiraju
što ograničava nervne signale, dovodeći do utrnuća
i smanjuje protok krvi u udovima, dovodeći do oticanja.
Sedenje u dužim intervalima privremeno deaktivira lipoproteinsku lipazu,
specijalni enzim u zidovima krvnih kapilara
koji razgrađuje masti u krvi,
tako da dok sedimo, ne sagorevamo masti ni približno kao kad se krećemo.
Kakav efekat ovaj zastoj ima na mozak?
Većinu vremena, sedimo kako bismo koristili mozak,
ali ironično, duži periodi sedenja imaju kontra efekat.
Biti nepokretan smanjuje protok krvi
i količinu kiseonika koja ulazi u krvotok kroz pluća.
Vašem mozgu trebaju obe ove stvari kako bi ostao na oprezu,
tako da će vam nivo koncentracije verovatno opasti
kako se aktivnost mozga smanjuje.
Nažalost, loši efekti sedenja nisu samo kratkoročni.
Skorašnje studije su otkrile da je dugoročno sedenje
povezano sa nekim vrstama raka i srčanih bolesti
i može dovesti do dijabetesa i problema sa bubrezima i jetrom.
Zapravo, naučnici širom sveta otkrili su da
neaktivnost izaziva oko 9% preranih smrti godišnje.
To je preko 5 miliona ljudi.
Dakle, ono što deluje kao bezazlena navika
zapravo ima moć da promeni naše zdravlje.
Ali srećom, rešenja za ovu pretnju su jednostavna i inutitivna.
Kada nemate drugog izbora nego da sedite,
probajte da zamenite pogrbljeni položaj sa onim u kojem vam je kičma prava,
a kada ne morate da budete vezani za stolicu,
imajte u cilju da se krećete što više,
možda da sebi stavite podsetnik da ustanete svakih pola sata.
Ali najpre samo cenite to da su tela napravljena da se kreću a ne da miruju.
Zapravo, kako je ovaj video skoro završen, zašto ne biste ustali i protegli se sada?
Počastite svoje telo šetnjom.
Biće vam zahvalno kasnije.