Prav zdaj verjetno sedite in gledate tale video.
Nekajminutno sedenje je verjetno v redu.
A dlje ko ste pri miru, bolj nemirno postane telo.
Šteje minute do trenutka, ko boste spet vstali
in šli na sprehod.
Morda to zveni neumno.
Naša telesa rada sedijo, ne?
Niti ne.
Kratkotrajno sedenje seveda pomaga pri odpravi stresa
ali počitku zaradi športa.
A današnji življenjski stil veliko bolj zahteva sedenje kot gibanje,
naša telesa pa niso ustvarjena za tako sedeče življenje.
Pravzaprav je ravno obratno.
Telo je ustvarjeno za gibanje
in to je jasno iz njegove oblike.
Imamo 360 sklepov in okoli 700 skeletnih mišic,
ki omogočajo enostavno tekoče gibanje.
Edinstvena fizična struktura telesa nam omogoča, da stojimo pokonci,
v nasprotju s silo težnosti.
Kri lahko pravilno kroži samo, če se gibljemo.
Živčne celice imajo koristi od gibanja
in koža je elastična, torej se prilagaja našim gibom.
In če torej vsak del telesa samo čaka, da se bomo premaknili,
kaj se zgodi, če se ne?
Začnimo dobesedno s hrbtenico problema.
Hrbtenica je dolga struktura,
sestavljena iz kosti in medvretenčnih diskov med njimi.
Sklepi, mišice in vezi, ki se vežejo na kosti,
vse držijo skupaj.
Ponavadi sedimo z ukrivljenim hrbtom in povešenimi rameni,
kar neenakomerno pritiska na hrbtenico.
Sčasoma se zato medvretenčni diski obrabijo,
določene vezi in sklepi so preobremenjeni,
mišice pa se zaradi pritiska pretegnejo,
da bi se prilagodile ukrivljenosti hrbta.
Taka oblika med sedenjem tudi zmanjša obseg prsne votline,
zato imajo pljuča manj prostora, da bi se med dihanjem razširila.
To je težava, saj začasno omeji količino kisika,
ki napolni pljuča in pride v kri.
Okoli okostja so mišice, živci, arterije in vene,
ki tvorijo mehko tkivo telesa.
S sedenjem jih mečkamo, pritiskamo nanje in jih stiskamo,
kar je breme za ta občutljiva tkiva.
Ste imeli kdaj otrple ali otekle okončine, ko ste sedeli?
Na najbolj stisnjenih področjih
lahko živce, arterije in vene blokiramo,
kar omeji živčne povezave in povzroči otrplost,
to pa zmanjša pretok krvi v okončine, zaradi česar otečejo.
Dolgotrajno sedenje tudi začasno ustavi lipoproteinsko lipazo,
posebni encim v zidovih kapilar,
ki razgrajuje maščobo v krvi.
Ko sedite, torej ne razgrajujete maščobe tako dobro kot med gibanjem.
Kako vse to stanje vpliva na možgane?
Večino časa možgane uprabljamo med sedenjem,
a ironično je, da dolgotrajno sedenje pravzaprav ne pomaga.
Negibnost zmanjša prekrvavitev
ter količino kisika, ki pride v kri skozi pljuča.
Možgani potrebujejo oboje, da bi bili pozorni,
zato nam bo koncentracija verjetno padla,
ko se delovanje možganov upočasni.
Na žalost negativni učinki sedenja niso samo kratkotrajni.
Nove študije kažejo, da je dolgotrajno sedenje
povezano z nekaterimi vrstami raka in srčnih bolezni,
s sladkorno boleznijo ter težavami z ledvicami in jetri.
Raziskovalci so ugotovili, da na svetovni ravni
telesna nedejavnost povzroči okoli 9 odstotkov prezgodnjih smrti letno.
To je več kot pet milijonov ljudi.
Ta na videz neškodljiva navada
torej lahko močno vpliva na zdravje.
Na srečo so rešitve za to grožnjo enostavne in intuitivne.
Kadar morate sedeti,
poskusite bolj zravnati hrbtenico,
in ko niste ravno privezani na stol,
se skušajte več gibati,
morda si nastavite opomnik, da vsake pol ure vstanete.
A predvsem upoštevajte, da so telesa grajena za gibanje, ne za mirovanje.
In ker je tega videa skoraj konec, bi kar takoj vstali in se pretegnili?
Nagradite telo s sprehodom.
Nekoč vam bo hvaležno.