Šobrīd tu droši vien esi apsēdies, lai noskatītos šo video,
un droši vien nav ne vainas palikt sēdus dažas minūtes, lai to izdarītu.
Taču jo ilgāk paliec šādā stāvoklī, jo saspringtāks kļūst tavs ķermenis.
Tas sēž un skaita minūtes, līdz atkal piecelsies
un izvedīsi to pastaigā.
Tas var izklausīties smieklīgi.
Mūsu ķermenim taču patīk sēdēt, vai ne?
Ne gluži.
Protams, īslaicīga sēdēšana var palīdzēt atgūties no stresa
vai atgūt spēkus pēc fiziskas slodzes.
Taču mūsdienu dzīvesveids
liek mums pavadīt sēdus daudz vairāk laika nekā kustoties,
un mūsu ķermenis vienkārši nav radīts šādam sēdošam dzīvesveidam.
Patiesībā gluži otrādi.
Cilvēka ķermenis ir radīts kustībai,
un tā uzbūve ir uzskatāms pierādījums.
Mūsos ir 360 locītavas un ap 700 skeleta muskuļu,
kas padara iespējamu vieglu, plūstošu kustību.
Ķermeņa unikālā fiziskā uzbūve ļauj mums stāvēt taisni,
pretēji gravitācijas spēkam.
Lai mūsu asinsrite būtu kārtībā, mums jākustas.
Kustība nāk par labu mūsu nervu šūnām,
un mūsu āda ir elastīga, proti, tā pielāgojas kustībām.
Ja katrs ķermeņa centimetrs ir gatavs un gaida, ka sāksi kustēties,
kas notiek, ja tā nedari?
Sāksim ar problēmas mugurkaulu. Burtiski.
Tavs mugurkauls ir gara konstrukcija, kas veidota no kauliem
un starp tiem esošiem starpskriemeļu diskiem.
Kauliem piestiprinātās locītavas, muskuļi un saites
to visu notur vietā.
Ierasts sēdēšanas veids ir ar saliektu muguru un nolaistiem pleciem,
poza, kas mugurkaulu pakļauj nevienlīdzīgi sadalītam spiedienam.
Laika gaitā tas izraisa mugurkaula disku nolietošanos un bojājumus,
pārslogo noteiktas saites un locītavas
un sasprindzina muskuļus,
kas izstiepjas, lai pielāgotos muguras saliektajam stāvoklim.
Šāds kūkums sēdēšanas laikā samazina arī krūšu dobuma tilpumu,
kas nozīmē, ka elpojot tavām plaušām ir mazāk vietas, kur izplesties.
Tā ir problēma, jo tas uz laiku ierobežo skābekļa daudzumu,
kas piepilda tavas plaušas un nokļūst tavās asinīs.
Visapkārt skeletam ir muskuļi, nervi, artērijas un vēnas,
kas veido ķermeņa mīksto audu slāņus.
Jau pati sēdēšana vien saspiež un rada spiedienu,
un lielu daļu slodzes sajūt tieši šie maigākie audi.
Vai sēžot esi kādreiz sajutis tirpas un pietūkumu locekļos?
Visvairāk saspiestajās vietās
var tikt nosprostoti nervi, artērijas un vēnas,
kas ierobežo nervu signālu sūtīšanu, izraisot tirpšanu,
un samazina asinsriti locekļos, izraisot to pietūkumu.
Ilgstoša sēdēšana arī uz laiku deaktivē lipoproteīnu lipāzi —
asinsvadu sieniņās esošu īpašu fermentu,
kas asinīs sadala taukus,
tādējādi sēžot tu dedzini taukus ievērojami lēnāk nekā kustoties.
Kā visa šī stāze ietekmē smadzenes?
Lielāko daļu laika tu droši vien sēdi, lai lietotu savas smadzenes,
taču ironiskā kārtā ilgstoša sēdēšana darbojas pretēji šim mērķim.
Statisks stāvoklis samazina asinsriti
un skābekļa daudzumu, kas caur plaušām iekļūst asinīs.
Lai saglabātu modrību, tavām smadzenēm vajadzīgs gan viens, gan otrs,
tāpēc tava spēja koncentrēties visticamāk samazināsies,
palēninoties smadzeņu aktivitātei.
Par nelaimi, sēdēšanai ir ne tikai īstermiņa sekas.
Nesenos pētījumos atklāts, ka ilgstoša sēdēšana ir saistīta
ar atsevišķiem vēža veidiem un sirds slimībām
un var veicināt diabēta, nieru un aknu problēmu rašanos.
Patiesībā pētnieki ir noskaidrojuši,
ka visā pasaulē mazkustība izraisa ap 9% priekšlaicīgas nāves gadījumu gadā.
Tas ir vairāk nekā 5 miljoni cilvēku.
Šim šķietami nekaitīgajam ieradumam
patiesībā piemīt spēja ietekmēt mūsu veselību.
Tomēr, par laimi, šīs pieaugošās problēmas risinājumi ir vienkārši un intuitīvi.
Ja tev nav citas izvēles, kā vien sēdēt, pamēģini iztaisnot muguru
un tad, kad neesi piesiets krēslam,
centies kustēties daudz vairāk,
piemēram, uzliekot sev atgādinājumu piecelties ik pa pusstundai.
Taču galvenokārt vienkārši novērtē to, ka ķermenis ir radīts kustībai, ne mieram.
Patiesībā, tā kā video ir gandrīz cauri,
kāpēc gan nepiecelties un neizstaipīties tūlīt pat?
Palutini savu ķermeni ar pastaigu!
Vēlāk tas būs tev pateicīgs.