Ara probablement estàs assegut mirant aquest vídeo
i estar assegut una estoneta per veure'l ja està bé.
Però com més estona estàs quiet, més incòmode està el cos.
Espera impacient que et tornis a aixecar
i el portis a caminar.
Pot semblar ridícul.
Al cos li agrada està assegut, no?
Doncs no.
Seure a estones curtes ens ajuda a recuperar-nos de l'estrés
o de l'exercici.
Però l'estil de vida actual fa que seguem més que no pas que ens moguem,
i els nostres cossos no estan dissenyats per una existència tan sedentària.
De fet, és ben bé el contrari.
El cos humà està fet per moure's,
i es veu clar en la manera en què està estructurat.
Tenim més de 360 articulacions, i uns 700 músculs a l'esquelet.
que permeten un moviment fàcil i fluid.
L'estructura física del cos és única i ens permet posar-nos drets
contra la força de la gravetat.
Ens hem de moure perquè circuli bé la sang.
Les cèl·lules nervioses es beneficien del moviment,
i la pell és elàstica, que vol dir que s'amotlla als moviments.
Si el cos està a punt perquè ens moguem,
què passa si no ho fem?
Comencem amb l'espina dorsal, literalment la base del problema.
La columna és una estructura llarga
feta d'ossos i discs cartilaginosos entre els ossos.
Les articulacions, músculs i lligaments units als ossos l'aguanten.
Sovint seiem amb l'esquena corbada i les espatlles endavant,
una posició que pressiona la columna de manera desigual.
Amb el temps, els discs de la columna es desgasten,
els lligaments i les articulacions es forcen
i tiben els músculs, que es donen
per amotllar-se a la posició corbada de l'esquena.
Aquesta forma encorbada redueix la capacitat toràcica quan estem asseguts
i els pulmons tenen menys espai per expandir-se quan respirem.
És un problema perquè limita temporalment la quantitat d'oxigen
que omple els pulmons i es filtra cap a la sang.
Al voltant de l'esquelet hi ha músculs, nervis, artèries i venes
que formen les capes de teixit del cos.
Estar assegut les aixafa, les pressiona i les comprimeix,
i aquests teixits més delicats pateixen.
Potser se t'han adormit o inflat les extremitats quan seus?
A les zones de més compressió
els nervis, les artères i les venes es poden bloquejar,
interrompre els senyals nerviosos, i causar entumiment,
i reducció del flux de sang i inflamació a les extremitats.
Seure molta estona desactiva temporalment la lipasa lipoprotèica,
un enzim especial de les parets dels capil·lars sanguinis
que desfà els lípids a la sang,
per tant mentre seiem, no cremem lípids tan eficientment com quan ens movem.
Com afecta aquesta immobilitat al cervell?
Normalment ens asseiem per fer treballar el cervell,
però, irònicament, seure molta estona va en contra d'aquest objectiu.
Estar assegut redueix el flux sanguini
i la quantitat d'oxigen que arriba a la sang pels pulmons.
El cervell necessita aquestes dues coses per estar alerta,
per tant el nivell de concentració es redueix
i l'activitat cerebral disminueix.
Per desgràcia, els efectes no són només temporals.
S'ha demostrat que seure durant períodes llargs
està relacionat amb certs càncers i malalties del cor
i pot contribuir a la diabetis, i als problemes del ronyó i del fetge.
De fet, s'ha calculat que, al món,
la inactivitat causa cada any un 9% de les morts prematures.
Són més de cinc milions de persones.
El que sembla un hàbit inofensiu
de fet ens pot mermar la salut.
Per sort, les solucions a aquest perill són simples i òbvies.
Si hem de seure per força,
posem-nos ben drets en comptes d'encorbats,
i quan no haguem d'estar a la cadira,
mirem de moure'ns molt més,
potser posar una alarma per aixecar-nos cada mitja hora.
I recordar que els cossos estan dissenyats per moure's, no per estar quiets.
De fet, com que el vídeo ja s'acaba, per què no ens aixequem i ens estirem?
Regala un passeig al teu cos.
Després t'ho agrairà.