E ora 4 dimineața și marele test e în opt ore,
urmat de un recital de pian.
Ai repetat zile întregi, dar tot nu te simți complet pregătit.
Așadar, ce poți face?
Ai putea bea încă o cafea, și următoarele ore să înveţi.
Dar mai bine ai pune cărțile deoparte, ai opri muzica şi te-ai culca.
Somnul ne ocupă cam o 1/3 din viață, dar mulți nu-i dăm atenţia cuvenită.
Această neglijență se datorează unei mari neînțelegeri.
Somnul nu e o pierdere de timp
sau doar un mod de odihnă după ce ne terminăm treburile.
E o funcție de bază, în timpul căreia trupul își reglează sistemele vitale,
diminuând respirația, reglând circulația, creşterea şi sistemul imunitar.
Sună grozav, dar te vei opcupa de ele după ce dai testul, nu?
Ei bine, nu chiar.
Somnul e crucial pentru creier.
1/5 din sângele circulant e pompat spre creier în timpul somnului.
În timpul somnului, în creier au loc restructurări cruciale
pentru buna funcționare a memoriei.
Abilitatea noastră de a reține lucruri nu pare impresionantă deloc.
În secolul XIX, psihologul Herman Ebbinghaus
a demonstrat că uităm cam 40% din noile informații
în primele 20 de minute, fenomen denumit „curba uitării".
Această pierdere poate fi prevenită prin consolidarea memoriei,
proces prin care informația e transferată din memoria de scurtă durată, volatilă,
în cea de lungă durată, mai durabilă.
Consolidarea are loc cu ajutorul hipocampusului.
Rolul lui în formarea memoriei pe termen lung
a fost demonstrat în anul 1950 de Brenda Milner
în timpul studierii unui pacient, cu numele de H.M.
După ce i s-a îndepărtat hipocampul, memoria de scurtă durată i-a fost afectată,
însă putea îndeplini sarcini fizice prin repetiție.
Prin îndepărtarea hipocampusului,
şi memoria de lungă durată i-a fost afectată.
Acest caz a dezvăluit că hipocampusul are rol preponderent
în consolidarea memoriei declarative de lungă durată
– cum sunt faptele și conceptele ce trebuie memorate pentru test –
și mai mic în memoria procedurală,
cum ar fi mișcarile degetelor ce trebuie stăpânite pentru recital.
Descoperirile lui Milner și cercetarea lui Kandel din anii '90
ne-au oferit modelul curent al procesului de consolidare.
Datele senzoriale sunt transcrise inițial
și înregistrate temporar de neuroni ca memorie de scurtă durată.
De acolo sunt transmise hipocampusului,
care fortifică şi creşte numărul neuronilor din acea regiune corticală.
Datorită fenomenului cunoscut ca neuroplasticitate,
se formează noi muguri sinaptici, creând noi conexiuni între neuroni
și fortificând rețeaua neuronală
şi informația se întoarce sub forma memoriei de lungă durată.
Așadar de ce ne amintim doar anumite lucruri?
Există câteva moduri de a influența durata și eficiența memorării.
Amintirile din perioade de emotivitate crescută sau de stres,
vor fi înregistrate mai eficient
datorită legăturii dintre hipocampus și emoție.
Unul dintre factorii majori cu rol în consolidarea memoriei e:
– ați ghicit – un somn bun noaptea.
Somnul are patru etape, dintre care cea mai profundă
e somnul cu unde lente și REM – mișcări rapide ale ochilor.
Aparatele EEG folosite la monitorizarea acestor etape
arată impulsuri electrice între trunchiul cerebral, hipocamp, talamus și cortex,
cu rol de relee în procesul de formare a memoriei.
Diferite etape ale somnului consolidează diferite tipuri de memorie.
În timpul somnului NREM – somn cu unde lente –
memoria declarativă e codificată şi stocată temporar
în partea anterioară a hipocampusului.
Printr-un dialog continuu între cortex şi hipocampus, ea e activată repetat,
şi redistribuită treptat în regiunea corticală a memoriei de lungă durată.
Somnul REM, similar activității cerebrale conştiente,
e asociat cu consolidarea memoriei procedurale.
Conform acestor studii, dormind la 3 ore după memorarea formulelor
sau la 1 oră după ce ați exersat la pian, ar fi ideal.
Sper că acum înțelegi că reducerea orelor de somn
nu dăunează doar sănătății pe termen lung,
ci reduce şi şansele de a reține cunoştințele de seara trecută,
confirmând astfel proverbul: „Somnul e sfetnic bun."
Gândindu-te la restructurarea internă
şi la noile conexiuni formate în timpul somnului
ai putea spune că somnul bun te va ajuta să te trezești dimineața
cu un creier nou şi îmbunătățit, pregătit pentru orice provocare.