Velja reklo, da sloni nikoli ne pozabijo,
a te čudovite živali niso samo hodeči trdi diski.
Več ko vemo o slonih,
bolj se zdi, da je njihov odličen spomin
samo en vidik neverjetne inteligence,
zaradi katere so med najbolj družabnimi, ustvarjalnimi
in dobrosrčnimi bitji na Zemlji.
V nasprotju z mnogimi rekli je to o slonjem spominu
tudi znanstveno točno.
Sloni poznajo vse člane svoje črede,
do 30 jih lahko prepoznajo samo z vohom ali vidom.
To je zelo v pomoč, ko potujejo
ali se srečujejo z morda sovražnimi sloni.
Zapomnijo si in prepoznajo tudi posamezne znake za nevarnost
in se spomnijo pomembnih krajev dolgo potem, ko so jih nazadnje obiskali.
A najbolj neverjetni so spomini, ki niso povezani s preživetjem.
Sloni si ne zapomnijo le članov črede,
ampak tudi druga bitja, ki so močno vplivala nanje.
Dva cirkuška slona, ki sta le malo nastopala skupaj,
sta se po 23 letih razveselila ponovnega snidenja.
Prepoznavanje ni omejeno le na lastno vrsto.
Sloni desetletja kasneje prepoznajo ljudi, na katere so se navezali.
To kaže, da slonji spomin ni samo odziv na dražljaje.
Poglejmo v njihove glave, da bomo videli, zakaj.
Slon ima največje možgane med kopenskimi sesalci
pa tudi odličen kvocient encefalizacije.
To je velikost možganov glede na pričakovano velikost
v primerjavi z velikostjo telesa
in slonji EQ je skoraj tak kot pri šimpanzih.
Kljub šibki povezanosti
jih je evolucija naredila izjemno podobne človeškim,
s prav toliko nevroni in sinapsami
ter visoko razvitim hipokampusom in možgansko skorjo.
Hipokampus, močno povezan s čustvi, pomaga pri spominu,
saj kodira pomembne izkušnje v dolgoročni spomin.
Zaradi zmožnosti tega razlikovanja je slonji spomin
kompleksna in prilagodljiva značilnost, ki presega mehanično učenje.
To slonom, ki so v mladosti preživeli sušo, omogoča,
da kot odrasli prepoznajo opozorilne znake,
zato imajo klani s starejšimi samicami večjo možnost preživetja.
Na žalost sloni zaradi tega kot ena od redkih živalskih vrst
trpijo za post-travmatskim stresnim sindromom.
Možganska skorja pa omogoča reševanje problemov,
kar sloni kažejo na veliko ustvarjalnih načinov.
Probleme rešujejo tudi s sodelovanjem,
včasih celo prelisičijo raziskovalce in manipulirajo s partnerji.
Poznajo osnove aritmetike, zapomnijo si relativne količine
sadja v dveh košarah po več spremembah.
Redka kombinacija spomina in reševanja problemov
razloži nekaj slonjih najpametnejših vedenj,
a ne pojasni določenih stvari, ki jih o njihovem umu šele spoznavamo.
Sloni se sporazumevajo z vsem: telesnimi signali, vokalizacijami,
infrardečimi zvoki, ki se jih sliši na kilometre daleč.
Njihovo razumevanje skladnje kaže, da imajo svoj jezik in slovnico.
Ta jezik presega enostavno sporazumevanje.
Sloni ustvarjajo umetnost z izbiro in kombiniranjem
različnih barv in elementov.
Prepoznajo tudi dvanajst različnih glasbenih tonov ter poustvarjajo melodije.
In da, obstaja slonji ansambel.
A morda je najčudovitejša sposobnost slonov
še pomembnejša od pameti:
poznajo sočustvovanje, nesebičnost in pravičnost.
Sloni so edine živali razen človeka, ki žalujejo za mrtvimi,
ki izvajajo pogrebne rituale in se vračajo obiskovat grobove.
Kažejo skrb tudi za druge živalske vrste.
Neki delovni slon ni hotel položiti debla v luknjo,
v kateri je spal pes,
sloni, ki so naleteli na ranjene ljudi, pa so včasih pazili nanje
in jih nežno tolažili z rilcem.
Po drugi strani se slonji napadi na človeške vasi
ponavadi zgodijo takoj po množičnih pobojih ali lovu,
kar nakazuje namensko maščevanje.
Če upoštevamo te dokaze,
skupaj z dejstvom, da so sloni ena od redkih vrst,
ki se prepozna v ogledalu,
je težko zaključiti kaj drugega,
kot da so zavestna, inteligentna in čustvena bitja.
Na žalost človeško ravnanje s sloni tega ne odraža,
saj še vedno trpijo zaradi uničenja življenjskega okolja v Aziji,
lova na slonovino v Afriki ter zlorabe v ujetništvu po vsem svetu.
Glede na to, kaj vemo o slonih
in kaj nas učijo o živalski inteligenci,
je bolj kot kdajkoli pomembno, da zagotovimo,
da "največja mojstrovina narave", po besedah angleškega pesnika Johna Donna,
ne izgine s platna tega sveta.