Živimo u naciji lekova.
4,5 milijardi recepata za lekove biće prepisano od strane lekara poput mene
ove godine, samo u SAD-u.
To je 15 po svakom muškarcu, ženi i detetu.
A za većinu nas,
iskustvo sa ovim lekovima je često zbunjujući broj pilula,
uputstava, nuspojava, univerzalnih doziranja,
koje prečesto ne uzimamo kako je prepisano.
A to nosi ogromnu cenu,
koštajući nas vremena, novca i zdravlja.
A u našem sada brzom, povezanom, vremenu kojim caruju podaci,
mislim da možemo i moramo raditi bolje.
Zato uronimo u neke od izazova koje imamo
i u neka potencijalna rešenja.
Počnimo činjenicom
da mnogi lekovi ne deluju kod onih kojima su prepisani.
Deset lekova koji donose najveći profit u Sjedinjenim Državama ove godine,
donose korist samo jednoj od četiri do jednoj od 23 osobe koje ih koriste.
To je sjajno ako ste broj jedan, ali šta je sa svima ostalima?
A što je još gore, lekovi, kad nekad ne deluju,
ipak mogu izazvati nuspojave.
Evo aspirin - oko jedno od nas četvoro
koji ga uzimamo da umanjimo rizik od kardiovaskularne bolesti
smo ne znajući rezistentni na apirin,
a i dalje imamo iste rizike od gastrointestinalnog krvarenja
koji ubiju na hiljade ljudi svake godine.
Neželjene reakcije poput ovih
su, po nekim procenama, četvrti najčešći uzrok smrti
u Sjedinjenim Državama.
Moj deda je umro
nakon jedne doze antibiotika zbog koje su mu otkazali bubrezi.
Neželjene reakcije i nuspojave
često su povezane sa izazovima doziranja.
Obučavao sam se u pedijatriji (mali ljudi) i internoj medicini (veliki ljudi).
Jedne noći sam bio na odeljenju za neonatalnu intenzivnu negu,
pažljivo dozirajući u delić miligrama
lek za bebu na odeljenju.
Sledeće noći - na dužnosti u urgentnom centru,
tretirajući fudbalera od 180kg ili krhkog pacijenta iz staračkog doma
koji bi, po svemu sudeći, obično dobili istu dozu lekova
sa liste.
Što bi značilo, većinu vremena davao bih nižu dozu fudbaleru,
a višu dozu pacijentu iz staračkog doma.
A sem godina i telesne mase,
imamo običaj da ignorišemo polne i rasne razlike pri doziranju.
Sad, sem ovoga, znamo da imamo ogroman izazov
sa neposlušnošću ili slabim pridržavanjem.
Mnogi od nas koji treba da uzimamo lekove
ne uzimamo ih ili ih uzimamo pogrešno.
Znate, 40 procenata odraslih u SAD-u starijih od 65
su na pet ili više prepisanih lekova.
Nekad 15 ili više.
A čak mala poboljšanja u pridržavanju mogu drastično da uštede dolare i spasu živote.
Tako da, kako gledamo u budućnost,
pomislili biste da ovo gde smo danas,
pošto često slušamo o pametnim, personalizovanim, ciljanim lekovima,
internetu stvari, genskoj terapiji, VI,
da smo već stigli u ovu eru precizne medicine.
U stvarnosti, i dalje živimo u dobu
empirijske, neprecizne medicine nagađanja.
Mislim da možemo bolje.
Šta kad bismo mogli da iznova smislimo načine da učinimo uzimanje lekova lakšim?
Da učinimo da prave doze i kombinacije odgovaraju vama?
Šta kad bismo mogli da napredujemo od današnjeg vrhunca
sekača za tablete i faks mašina,
do doba u kom bismo mogli da imamo bolje ishode, niže cene,
spasavajući živote i štedeći prostor u ormariću za lekove?
Pa, mislim da je deo rešenja svi načini koji se pojavljuju
pomoću kojih možemo da izmerimo i povežemo naše zdravstvene podatke.
Danas uglavnom živimo u reaktivnom svetu brige o bolesnima,
sa izolovanim informacijama bez protoka.
Imamo mogućnost da pređemo u neprekidan, u realnom vremenu
proaktivan svet prave zdravstvene zaštite.
A deo toga počinje sa trendom vođenja evidencije o ličnim navikama.
Možemo izmeriti toliko parametara naše fiziologije i ponašanja danas,
a često nam je to izolovano na telefonima i vagama,
ali počinje da se povezuje sa našim lekarima, starateljima,
tako da mogu bolje optimizovati prevenciju, dijagnostiku i terapiju.
A kada postignemo sve to, moći ćemo neke zanimljive stvari.
Uzmite, na primer, hipertenziju.
To je faktor broj jedan za preranu smrt i morbiditet širom sveta.
Polovina odraslih Amerikanaca, približno, pate od hipertenzije.
Manje od polovine je drže pod kontrolom.
To je često zato što su potrebne dve ili tri različite vrste lekova.
Teško je pridržavati se i prilagođavati krvni pritisak lekovima.
Imamo 500 bespotrebnih smrti od nekontrolisane hipertenzije
u SAD-u svaki dan.
Ali sada smo u dobu narukvica za merenje krvnog pritiska -
Agencija za hranu i lekove je odobrila jednu
koja može da se ubaci u ručni sat.
Postoje modeli uređaja za merenje pritiska na bazi radara bez narukvica
koji neprekidno očitavaju vaš krvni pritisak.
Pa, u budućnosti, mogao bih -
umesto nasumične kontrole pritiska na klinici,
lekar bi video moje brojke u realnom vremenu i navike,
i prilagodio ih po potrebi,
pomoću algoritma za doziranje za pritisak
ili koristeći internet stvari.
Sad, tehnologija danas može još više.
Moj pametni sat, već danas, ima ugrađen EKG
koga može da očita veštačka inteligencija.
Nosim mali povez veličine flastera,
koji upravo očitava moje vitalne funkcije.
Pogledajmo.
Zapravo su trenutno malo zabrinjavajuće.
(Smeh)
Sad, nisu samo vitalne funkcije u realnom vremenu
ono što može videti moj medicinski tim ili ja,
to mogu biti retrospektivni podaci,
i opet, bili bi korišćeni za modifikaciju doziranja kako napredujemo.
Čak moja težina može biti precizno merena;
moja težina, moja trenutna kondicija, koliko telesne mase, masti,
mišićne mase možda imam,
i koristim to da optimizujem svoju prevenciju ili terapiju.
I to nije samo za tehnički potkovane.
Inženjeri sa MIT-a su modifikovali vaj-faj
tako da možemo glatko da se povezujemo i prikupljamo vitalne znake
sa svog povezanog prstenja i pametnih dušeka.
Možemo da delimo ovaj digitalni izbljuvak, naš digitom
i čak ga možemo da kraudsorsujemo, deleći naše zdravstvene podatke
isto kao što delimo sa Gugl mapama dok vozimo,
da bismo poboljšali - ne vožnju, već svoje zdravstveno iskustvo globalno.
Tako da, to je super.
Možemo možda sada da prikupljamo ove podatke.
Šta ako vaše laboratorije mogu da idu od centralne laboratorije
do vašeg doma, vašeg telefona, čak unutar vaših tela
kako bi izmerili nivoe leka ili druge stvari?
I naravno, u dobu smo genomike.
Sekvenciran sam, košta nešto manje od 1000$ danas.
I mogu početi da razumem svoju farmakogenomiku -
kako moji geni utiču na to treba li mi jača, slabija doza
ili možda drugačiji lek.
Zamislimo da vaš lekar ili vaš apotekar
imaju ove informacije integrisane u njihovom procesu rada,
ojačane veštačkom inteligencijom, VI, ili kako ja volim da je zovem, IV -
intelektualnom veličinom,
koja podupire te informacije;
koja razume, od 18 000 ili više odobrenih lekova,
koja bi bila prava doza i kombinacija za vas.
Pa super, sada možda možemo da optimizujemo vaše lekove i doze,
ali sad je problem što još koristimo ovu izvanrednu tehnologiju
da vodimo evidenciju o lekovima.
A naravno, ove tehnologije evoluiraju,
postoje povezani dispenzeri, aplikacije podsetnici,
pametni poklopci za bočice koji šalju poruke vama ili vašoj majci
ako niste popili svoje lekove.
Amazon je upravo nabavio PillPack,
tako da uskoro možemo imati dostavu lekova istog dana, dostavljenu dronom.
Dakle, sve ove stvari su moguće danas,
ali mi i dalje pijemo nekoliko pilula.
Šta ako to uprostimo?
Mislim da je jedno od rešenja bolja upotreba polipilule.
Polipilula je integracija više lekova u jednu jedinu pilulu.
A to danas imamo u običnim lekovima za prehladu i grip.
Imamo i studije o preventivnoj polipiluli,
sa kombinacijom statina, lekova za pritisak, aspirina,
koje su u nasumičnim studijama pokazale
da drastično smanjuju rizik, u poređenju sa placebom.
Ali ove pilule nisu bile personalizovane, nisu bile optimizovane za pojedinca.
Šta ako bismo optimizovali personalizovanu polipilulu?
Da bude izrađena za vas, zasnovana na vama, može da se prilagodi vama,
čak svakog dana.
Sada smo u dobu 3D štampe. Možete štampati personalizovane proteze,
slušne aparate, ortopedska pomagala,
čak sam bio skeniran i skrojene su mi farmerke.
Ovo me je navelo da pomislim,
šta ako bismo mogli da štampamo vašu personalizovanu polipilulu u 3D?
Pa umesto da pijemo šest lekova, na primer,
mogao bih da ih integrišem u jedan.
Bilo bi lakše lekove uzimati, dozirati,
a možda bi mogli da ih integrišemo u suplemente,
poput vitamina D ili koenzima Q10.
Tako da uz malo pomoći - zovem ih ″intelilekovima″ -
i uz pomoć mog inženjerskog tima Intelilek,
izradili smo prvi prototip štampača Intelilek.
I evo kako funkcioniše:
umesto celih tableta, imamo male mikrolekove,
gde svaki ima jedan ili dva mg,
koji su sortirani i odabrani prema dozi i kombinaciji
neophodnoj za pojedinca.
I naravno, ovo bi bile doze i kombinacije koje biste
već mogli da uzimate zajedno, odobrene od Agencije.
Promenili bismo farmakokinetiku,
profesionalno dodajući slojeve različitih elemenata na individualne mikrolekove.
A kada pritisnemo štampaj,
odštampate vašu kombinaciju lekova koja vam može biti potrebna
bilo kog pojedinačnog dana.
A počeli bismo, opet, generičkim lekovima za najobičnije probleme.
Oko 90 procenata lekova koji se prepisuju danas su jeftini generički.
I kad odštampamo pilulu, možemo da se zabavimo sitnicama.
Mogli bismo odštampati ime pacijenta,
datum, dan u nedelji, ili QR kod.
Mogli bismo štampati razne lekove za pomoć pacijentu tokom ukidanja steroida
ili tokom ukidanja lekova protiv bolova.
Dakle, ovo je zapravo pogled na prototip našeg štampača intelilek.
Vidite, otkriću ga ovde.
Ima oko 16 različitih rezervoara,
od kojih svaki sadrži svoje mikrolekove.
I sad mogu da prilagodim na softveru pojedinačne doze.
A kad to uradim, robotska ruka će prilagoditi
visinu ovih kapsula i mikrolekovi će se osloboditi.
Mogu sada -
Automatizovani proces bi rotirao i kružio,
da osigura da su mikrolekovi napunjeni.
I kad pritisnem štampaj,
svi će pasti kroz uređaj,
sad vadim svoju personalizovanu odštampanu polipilulu
sa dozama i lekovima namenjenim meni.
I možemo pogledati, ako pogledate nazad na slajdove,
možete videti ceo proces, možemo videti kako se biraju rezervoari lekova,
kako pilule idu niz različite rezrvoare,
i sakupljaju se u pojedinačne kapsule.
Sad, ovo je super,
mogu možda da štampam lekove prema sebi,
umesto da pijem šest pilula.
Možda upravo gledam u svoju individualnu dozu.
Moj pametni sat gleda u moj krvni pritisak:
bilo mi je potrebno podešavanje lekova za pritisak,
nivo kumadina. Krv mi je previše retka,
tako da u svom mikroleku snižavam dozu kumadina, koji razređuje krv.
Dakle, ovo bi moglo pametno da prilagođavaju
svakodnevno, moj lekar opšte prakse ili kardiolog.
A možete da zamislite da bi veći štampači, brzi štampači poput ovog,
mogli biti u vašoj apoteci na ćošku,
u ordinaciji vašeg lekara, u ruralnoj klinici.
Ali vremenom bi mogao da se smanji tako da bi mogao biti u vašem domu
sa integrisanim kertridžima poput ovog, koji se dostavljaju dronom.
Štampalo bi personalizovanu polipilulu,
svakog jutra na kuhinjskom ili ormariću u kupatilu.
A ovo bi moglo da se razvije, mislim,
u neverovatan način da poboljša pridržavanje terapije širom sveta.
Pa, nadam se da možemo da stvorimo budućnost medicine na nove načine,
napredujući od polifarmacije,
univerzalnosti, lošeg pridržavanja, komplikacija
do doba personalizovanih, preciznih, lekova po potrebi
prilagođenih nama i inidividualizovanih prema našem zdravlju,
i zdravlju i medicini širom planete.
Hvala vam puno.
(Aplauz)
Voditeljka: Danijele, to je nekako sjajno.
Stvarno super.
Nego, pitanje za tebe.
Koliko dugo treba dok, recimo, pacijent iz staračkog doma kog si pomenuo
bude u mogućnosti da štampa pilule u domu?
Danijel Kraft: Pa, opet, ovo je samo prototip.
Mislimo da regulatorni put može biti automatizovani kompleks,
a posebno u staračkim domovima, ljudi piju više lekova,
i često se pomešaju,
pa bi to bilo savršeno mesto da se počne sa ovim tehnologijama.
One neće evoluirati i početi sa štampačima na ormariću u vašem kupatilu.
Moramo biti inteligentni i pametni oko toga kako započinjemo ovo,
ali shvatajući da ima izazova oko doziranja, pridržavanja i preciznosti,
a sada kad imamo sve ove divne nove tehnologije
koje se mogu koristiti, potrebni su nam slični pristupi
kako bismo zaista katalizovali i podstakli
pravu budućnost zdravstva i medicine.
Voditeljka: Sjajno, hvala ti. DK: Hvala.
(Aplauz)