Afrika sparčiai auga.
Nuo 2000-ųjų pajamos vienam gyventojui
padvigubėjo
ir tai turi įtakos kiekvienam.
Vidutinė gyvenimo trukmė didėjo vieneriais metais
kas trejus metus visą paskutinį dešimtmetį.
Tai reiškia, jog afrikietis vaikas
gimęs šiandien,
o ne trimis dienomis anksčiau,
jis savo gyvenimo pabaigoje
gaus dar vieną dieną gyventi.
Tai taip spartu.
ŽIV infekcijos rodikliai nukrito 27%.
600 tūkst. mažiau žmonių per metus
Užsachario Afrikoje suserga ŽIV.
Kova prieš maliariją buvo įveikta
mirtims nuo maliarijos sumažėjus 27%,
remiantis paskutiniais Pasaulio Banko duomenimis.
Ir tinkleliai nuo maliarijos prie to daug prisidėjo.
Tai neturėtų mūsų stebinti,
nes, iš tiesų, visos šalys auga ekonomiškai.
Jei grįžtume į Romos Imperiją
į pirmuosius mūsų eros metus,
yra žinoma, kad apie 1 800 metų
ten nebuvo didelio augimo.
Bet tada žmonės, kuriuos romėnai
vadino škotų barbarais, mano protėviai,
iš tiesų buvo dalis Pramonės perversmo
ir XIX a. augimas pradėjo spartėti,
ir tai vyko vis greičiau ir greičiau,
ir tai paveikė viską.
Nesvarbu, ar tai Singapūro džiunglės,
ar šiaurinės Suomijos tundra.
Visi įtraukiami. Tai tiesiog laiko klausimas,
kada įvyks tai, kas neišvengiama.
Tarp priežasčių, kodėl tai vyksta dabar,
yra Afrikos politinio valdymo kokybė.
Manau, dauguma iš mūsų sutiktumėte, kad 1990-aisiais,
geriausias pasaulio politikas buvo afrikietis,
bet aš nuolat sutinku puikių žmonių
visame žemyne.
Ir jie daro reformas, kurios
visiškai pakeitė tų šalių ekonomines situacijas.
Vakarai į tai įsitraukia.
Vakarai suteikė skolų atleidimo programas,
kurios perpus sumažino Užsachario Afrikos skolas
nuo maždaug 70% BVP iki maždaug 40%.
Tuo pat metu mūsų skolos lygis pakilo iki 120% BVP
ir dėl to mes visi jaučiames
šiek tiek nelaimingi.
Politika silpnėja, kai skola yra aukšta.
Kai viešojo sektoriaus skola yra maža
vyriausybės neturi rinktis
ar investuoti į švietimą ir sveikatos apsaugą,
ar mokėti palūkanas.
Ir taip gerai atrodo ne tik viešasis sektorius.
Privatusis sektorius taip pat.
O štai Vakaruose ir vėl turime privataus sektoriaus skolą,
200% nuo BVP skolą Ispanijoje,
D. Britanijoje ir JAV.
Tai siaubingai didelė skola.
Afrikoje, daugumoje Afrikos šalių,
šis rodiklis tarp 10 iki 30% nuo BVP.
Jei yra žemynas, kuris gali padaryti tą patį, ką padarė Kinija -
Kinija turi maždaug 130% nuo BVP šioje diagramoje,
jei kas gali padaryti ką Kinija padarė
per praėjusius 30 metų,
tai būtų Afrika per ateinančius 30 metų.
Taigi jie turi puikius viešuosius finansus,
puikią privataus sektoriaus skolą.
Ar kas nors tai žino? Taip!
Tiesioginės užsienio investicijos
užtvindė Afriką per pastaruosius 15 metų.
Prisimenant 70-uosius
tuomet niekas nenorėjo net žiūrėti į šį žemyną.
Investicijose iš tiesų pirmauja Vakarai.
Daug girdime apie Kiniją
ir jie skolina daug pinigų,
bet 60 procentų tiesioginių užsienio investicijų
per paskutinius metus
atėjo iš Europos, Amerikos, Australijos ir Kanados.
10 procentų atėjo iš Indijos.
Ir jie investuoja į energiją.
Šiandien Afrika per dieną pagamina 10 milijonų barelių naftos.
Tai tiek pat kaip Saudo Arabija ar Rusija.
Ir jie investuoja į telekomunikacijų bendroves, prekybos centrus.
Ir ši labai padrąsinanti istorija
iš dalies yra dėl demografijos.
Ir tai ne tik susiję su Afrikos demografija.
Dabar rodau žmonių skaičių nuo 15 iki 24 metų
skirtingose pasaulio dalyse
ir noriu atkreipti jūsų dėmesį į mėlynąją liniją.
Prieš dešimt metų, tarkime esate Foxconn
įsteiginėjantys iPhone fabriką.
Jūs galite rinktis Kiniją,
kuri atsakinga už didžiąją dalį tos mėlynos Rytų Azijos linijos,
kur yra 200 mln. jaunų žmonių
ir kasmet iki 2010 jų skaičius didėja.
Tai reiškia, jog bus naujų žmonių
besibeldžiančių į duris ir sakančių: „Duokite mums darbo“
ir „Man nereikia didelio algos pakėlimo, tik prašau duokite darbo.“
Dabar, tai visiškai pasikeitė.
Šį dešimtmetį matysime 20-30% kritimą
15 - 24 amžiaus žmonių dalyje Kinijoje.
Taigi, kur įkurtumėte savo naują fabriką?
Žiūrėtumėte į Pietų Aziją, taip žmonės ir daro.
Žmonės žiūri į Pakistaną ir Bangladešą
ir jie taip pat žiūri į Afriką.
Jie žiūri ten, nes ta geltona linija jums rodo,
kad jaunų afrikiečių skaičius
augs iki pat 2050.
Dėl didelio kiekio jaunų žmonių,
ateinančių į bet kurią rinką, kyla problemų,
ypač jei tai yra jauni vyrai.
Kartais truputį pavojinga.
Manau, kad vienas pagrindinių faktorių
yra tos demografijos išsilavinimas.
Jei pažvelgtumėte į šią raudoną liniją,
pamatytumėte, kad 1975 tik 9 procentai vaikų
Užsachario Afrikoje
turėjo vidurinį išsilavinimą.
Ar steigtumėte fabriką
Užsachario Afrikoje 1970-ųjų viduryje?
Niekas to nedarė.
Vietoje to jie įkūrinėjo tekstilės fabrikus
Turkijoje ir Meksikoje,
nes jų išsilavinimo lygis
siekė 25-30 procentų.
Šiandien Užsachario Afrika yra tame lygyje,
kokiame Turkija ir Meksika buvo 1975.
Jie gaus tekstilės darbus,
kurie ištrauks žmones iš skurdo kaime
ir pakylės juos į industrializacijos ir gerovės lygį.
Taigi kaip Afrika atrodo šiandien?
Štai kaip aš matau Afriką.
Truputi keistai, nes aš ekonomistas.
Kiekviena dėžutė yra apie milijardą dolerių
ir galite matyti, kad skiriu labai daug dėmesio
Nigerijai, kuri yra ten viduryje.
Pietų Afrika irgi yra svarbi.
Bet kai pagalvoju apie ateitį
aš iš tiesų labiausiai susidomėjęs
Centrine, Vakarine ir Pietų Afrika.
Jei žiūriu į Afriką pagal populiaciją
Rytų Afrika išsiskiria
labai dideliu potencialu.
Ir aš šitais žemėlapiais rodau jums kai ką kita.
Rodau jums demokratiją prieš autokratiją.
Silpnos demokratijos vaizduojamos rausvai gelsva spalva
Stiprios demokratijos - oranžine spalva.
Ir jūs čia išvysite, kad dauguma Afrikiečių
dabar gyvena demokratijose.
Kodėl tai svarbu?
Nes tai, ko žmonės nori,
yra tai, ką politikai bando.
Jiems nevisuomet pavyksta, bet jie bando ir suteikia.
Ir ką mes gauname, tai sustiprintas teigiamas ciklas.
Ganos rinkimuose, 2012 metų gruodį,
kova tarp dviejų kandidatų
buvo dėl švietimo.
Vienas vyrukas pasiūlė nemokamą vidurinį išsilavinimą visiems,
ne tik 30-čiai procentų.
Kitas vyrukas sakė, jog
pastatys 50 naujų mokyklų.
Jis laimėjo negausia persvara.
Taigi, demokratija skatina vyriausybes
investuoti į švietimą.
Švietimas skatina augimą ir investicijas
ir tai duoda pajamas biudžetui,
kurios suteikia vyriausybėms daugiau pinigų,
kas padeda augimui pasitelkiant švietimą.
Tai pozityvus, teigiamas ciklas.
Bet manęs klausia šio klausimo
ir būtent šis klausimas mane liūdina:
„Bet kaipgi korupcija?“
„Kaip galima investuoti į Afriką, kai ten korupcija?“
Ir tai, kas mane dėl viso to liūdina
yra tai, jog šis grafikas rodo jums,
kad turtas yra labiausiai susijęs su korupcija.
Kai esi skurdus, korupcija nėra tavo didžiausias prioritetas.
Ir šalys kairėje pusėje,
matote, BVP vienam gyventojui,
beveik kiekviena šalis
turinti BVP vienam gyentojui mažesnį nei 5 tūkst. dolerių
turi korupcijos lygį
maždaug, kokį, apie tris?
Tris iš 10. Tai nėra gerai.
Kiekviena skurdi šalis yra korumpuota.
Kiekviena turtinga šalis yra palyginus nekorumpuota.
Kaip iš skurdo ir korupcijos pasiekti
turtus ir mažiau korupcijos?
Matote vidurinės klasės augimą.
Investavimas yra būdas tai pasiekti,
o ne sakyti, jog neinvestuoju į šį kontinentą,
nes ten per daug korupcijos.
Tai nereiškia, kad noriu būti apologetas korupcijai.
Buvau sulaikytas, nes atsisakiau duoti kyšį
ir, tarp kitko, ne Afrikoje.
Bet ką aš turiu omenyje tai sakydamas,
tai, kad mes galime tai pakeisti
ir tai galime padaryti investuodami.
Dabar pasakysiu jums mažą ne tokią jau ir paslaptį.
Ekonomistai nėra geri prognozuotojai.
Iš tiesų, klausimas yra, kas bus po to?
Jeigu sugrįžtumėte į 2000-uosius
rastumėte, jog The Economist
turėjo labai populiarų viršelį „Beviltiškas kontinentas“
ir jie žiūrėjo į augimą
Afrikoje per paskutinius 10 metų - 2 procentai,
ir jie sakė,
kas nutiks per ateinančius 10 metų?
Jie darė dviejų procentų prielaidą
ir tai pavertė šią istoriją tokia beviltiška,
nes populiacijos augimas buvo du su puse.
1990-aisiais žmonės Afrikoje skurdo.
Dabar 2012 The Economist turi naują viršelį
ir ką tas naujas viršelis rodo?
Tas naujas viršelis rodo, na, Afrika auga,
nes augimas per paskutinius 10 metų
buvo apie penkis su puse procento.
Norėčiau, kad visi dabar galėtumete būti ekonomistai,
nes jei per paskutinius 10 metų augimas
buvo penki su puse procento,
ką manote TVF prognozuoja
Afrikos augimui per kitus penkerius metus?
Labai gerai. Manau, visi paslapčia savo galvoje sakote,
kad tikriausiai penkis su puse procento.
Visi esate ekonomistai ir, manau,
kaip ir dauguma ekonimistų, klystate.
Neįsižeiskite.
Kuo mėgstu užsiimti yra mėginti atrasti šalis,
kurios padarė tą patį, kaip ir Afrika
ir tai reiškia, kad šuolis nuo 1800 metų nieko neturėjimo
iki VAU!, staigaus šuolio kiaurai per stogą.
Indija yra vienas iš tokių pavyzdžių.
Tai Indijos augimas nuo 1960 iki 2010.
Sekundei nekreipkite dėmesio į apatinę skalę.
Tiesą sakant, per pirmuosius 20 metų,
60-aisiais ir 70-aisiais, Indija išties nelabai augo.
Ji augo dviem procentais,
kai populiacijos augimas buvo apie du su puse.
Jei atpažįstate, būtent tai nutiko
Užsacharyje 80-aisiais ir 90-aisiais.
Ir tuomet kažkas nutiko 1980.
BUM! Indija staiga pradėjo stipriai augti.
Tai nebuvo „Indų augimo tempas,“
„demokratijos negali augti.“ Iš tiesų Indija galėjo.
Ir jei Užsachario augimą uždėčiau
ant Indijos augimo istorijos,
jos nepaprastai panašios.
Dvidešimt metų nedidelio augimo
ir tendencija, kuri rodo, kad
Užsachario Afrikos augimas
truputį geresnis, nei Indijos.
Ir jei ant viršaus uždėsiu besivystančią Aziją,
sakyčiau, jog Indija yra 20 metų priekyje nuo Afrikos
ir besivystanti Azija yra dešimčia metų priekyje nuo Indijos,
galiu prognozuoti, kad
kitus 30 - 40 metų,
kurie, manau, yra geresni,
nei tie, kai žiūri atgal.
Ir tai man sako, jog
Afrika taps
iš 2 trilijonų dolerių ekonomikos šiandien
į 29 trilijonų dolerių ekonomiką iki 2050.
Daugiau nei Europa ir Amerika
kartu sudėjus šiandienos pinigais.
Gyvenimo trukmė pakils 13 metų.
Populiacija padvigubės
nuo milijardo iki dviejų milijardų,
taigi namų ūkio pajamos pakils septynis kartus
per kitus 35 metus.
Ir kai pristatau tai Afrikoje,
Nairobyje, Lagose, Akroje, man užduoda vieną klausimą.
,,Čarli, kodėl tu toks pesimistiškas? "
Ir žinote, ką?
Iš tiesų, manau, jie teisūs.
Ar tikrai sakau, kad ten nieko negalima pasimokyti,
galima, iš teigiamų dalykų Azijoje ir Indijoje
bet taip pat ir iš negatyvių.
Gal Afrika gali išvengti, kai kurių padarytų klaidų
Žinoma, technologijos, apie kurias kalbame
čia šią paskutinę savaitę,
be abejonės, kai kurios jų gal ir gali
padėti Afrikai augti dar greičiau.
Ir manau, kad čia mes galime prisidėti.
Nes technologijos leidžia prisidėti.
Galite eiti ir parsisiųsti puikios Afrikiškos literatūros
iš interneto dabar.
Ne, ne iškart dabar, už 30-ties sekundžių.
Galite eiti ir įsigyti puikių dainų.
Mano iPod pripildytas jų.
Pirkite Afrikietiškus produktus.
Važiuokite atostogauti ir patys pamatykite
pokyčius, kurie vyksta.
Investuokite.
Galbūt samdykite žmones, suteikite jiems įgudžių,
kuriuos jie galėtų parsivežti atgal į Afriką
ir jų kompanijos išaugs daug greičiau,
nei dauguma mūsų čia Vakaruose.
Ir tada tu ir aš galime padėti užtikrinti,
kad Afrikai, 21-as amžius yra jų amžius.
Labai ačiū.
(Plojimai)