Afrika vzkvétá.
Příjem na hlavu se od roku 2000
zdvojnásobil
a tento boom se týká všech.
Střední délka života se zvýšila o jeden rok
každé tři roky za poslední dekádu.
To znamená, že když se africké dítě narodí dnes,
místo před třemi dny,
tak dostane jeden den života navíc
na konci svého života.
Je to tak rychlé.
A výskyt infekce HIV se snížil o 27 procent:
o 600.000 méně lidí dostane ročně HIV
v subsaharské Africe.
Vyhráváme bitvu proti malárii,
s úmrtností na malárii nižší o 27 procent,
podle posledních údajů Světové Banky.
A moskytiéry v tom opravdu hrají roli.
Toto by nás nemělo překvapit,
protože růst je opravdu všude.
Pokud se vrátíte do doby Římského císařství
v roce 1 n. l.,
tak následovalo období asi 1.800 let,
kde nebylo velmi mnoho růstu.
Ale pak se lidé, které by Římané
nazývali skotskými barbary, mí předkové,
stali součástí průmyslové revoluce
a v 19. století začal růst zrychlovat
a pak začal zrychloval rychleji a rychleji
a začal se týkat každého.
Nezáleží na tom, jestli jde o singapurskou džungli
nebo tundru na severu Finska.
Zapojen je každý. Je jen otázkou času,
kdy se stane nevyhnutelné.
Mezi důvody proč si myslím, že se to děje právě teď,
je kvalita vůdcovství napříč Afrikou.
Věřím, že většina z nás by se shodla na tom, že v 90. letech,
byl největší politik na světě Afričan,
já ale potkávám úžasné lidi
napříč kontinentem po celou dobu
a ti zavádějí reformy,
které proměnily ekonomickou situaci
v jejich zemích.
A Západ se do toho zapojuje.
Západ přišel s programy na prominutí dluhu,
které snížily subsaharský dluh na polovinu
z asi 70 procent HDP na necelých 40.
Současně náš dluh vzrostl na 120
a všichni se v důsledku cítíme
trochu mizerně.
Politika slábne, když je dluh vysoký.
Když je dluh veřejného sektoru malý,
vlády nemusí volit mezi
investicemi do vzdělání a zdravotnictví
a splácením úroku z jejich dluhu.
A není to jenom veřejný sektor, který vypadá tak dobře.
Soukromý sektor také.
Znovu, na Západě máme soukromý dluh
200 procent HDP ve Španělsku,
v UK a USA.
To je strašně vysoký dluh.
Afrika, spousta afrických zemí,
má dluh okolo 10 do 30 procent HDP.
Jestli existuje nějaký kontinent, který může dosáhnout toho co Čína --
Čínský je v tom grafu okolo 130 procent HDP --
Jestli někdo může dosáhnout toho co Čína
za posledních 30 let,
tak to bude Afrika v dalších 30.
Takže mají dobré veřejné finance, nízký soukromý dluh.
Je si toho někdo vědom? Ve skutečnosti ano.
Přímé zahraniční investice
do Afriky v posledních 15 letech přitékaly.
V 70. letech
se kontinentu nikdo nedotknul ani bidlem.
A tyto investice jsou hlavně ze Západu.
Slýcháme hodně o Číně
a ta půjčuje spoustu peněz,
ale 60 procent přímých zahraničních investic v posledních pár letech
přišlo z Evropy, Ameriky, Austrálie a Kanady.
10 procent přišlo z Indie.
A investují do energetiky.
Afrika dnes produkuje 10 milionů barelů ropy denně.
Stejně jako Saudská Arábie nebo Rusko.
A investují do telekomunikací,
nákupních center.
A tento velmi povzbudivý příběh, myslím,
je z části založený na demografickém vývoji.
A není to pouze o africké demografii.
Ukazuji vám počet 15 až 24-letých
v různých částech světa
a ta modrá čára je ta, na kterou chci, abyste se na chvíli zaměřili.
Před deseti lety, řekněme, že jste Foxconn
náhodou zřizující továrnu na iPhony.
Mohli byste si vybrat Čínu,
tvořící převážnou část té východoasijské modré čáry,
kde je 200 milionů mladých lidí
a každý rok až do roku 2010 se to číslo zvyšuje.
Což znamená, že budete mít u dveří
nové lidi říkající, "Dejte nám práci,"
a, "nepotřebuji velkou výplatu, jen mi dejte práci."
To se teď kompletně změnilo.
Tuto dekádu uvidíme 20 až 30 procentní
pokles počtu 15 až 24-letých v Číně.
Tak kde si zřídíte svou novou továrnu?
Díváte se na jižní Asii a lidé také.
Dívají se na Pákistán a Bangladéš
a dívají se také na Afriku.
A dívají se na Afriku,
protože ta žlutá čára vám ukazuje,
že se počet mladých Afričanů
bude i nadále zvyšovat
dekádu za dekádou a za dekádou až do roku 2050.
Nyní, pro takovou spoustu mladých je problém
přicházet na jakýkoliv trh,
obzvláště u mladých mužů.
Trochu nebezpečné, někdy.
Myslím, že stěžejní faktor je,
jak vzdělaná je ta demografie?
Když se podíváte na tu červenou čáru,
co uvidíte je, že v roce 1975,
jen devět procent dětí
bylo v sekundárním vzdělávání
v subsaharské Africe.
Zřídili byste v subsaharské
Africe továrnu v půlce 70. let?
Nikdo jiný ne.
Místo toho si vybrali Turecko a Mexiko
pro zřízení textilních závodů,
protože jejich vzdělanostní úroveň
byla 25 až 30 procent.
Dnes je subsaharská Afrika na úrovni
jaké bylo Turecko a Mexiko v roce 1975.
Získají ta pracovní místa,
která vyzdvihnou lidi z venkovské chudoby
a vyšlou je na cestu k industrializaci a bohatství.
Takže jak Afrika vypadá dnes?
Takto se na Afriku dívám já.
Trochu zvláštně, protože jsem ekonom.
Každý malý čtvereček je asi miliarda dolarů
a vidíte, že kladu spoustu pozornosti
na Nigérii, která leží uprostřed.
Jižní Afrika hraje velkou roli.
Ale když uvažuji nad budoucností,
tak se popravdě nejvíce zajímám
o střední, západní a jižní Afriku.
Když si vezmu Afriku podle populace,
tak východ vystupuje
jako spousta potenciálu.
A na těchto mapách vám ukazuji ještě něco.
Ukazuji vám demokracii versus autokracii.
Křehké demokracie jsou tou béžovou barvou.
Silné demokracie jsou oranžové.
A co vidíte je, že většina Afričanů
nyní žije v demokracii.
Proč je to důležité?
Protože co lidé chtějí,
je to o co se politici snaží.
Ne vždy se to povede, ale snaží se a zasazují se o to.
Co dostanete je cyklus pozitivní zpětné vazby.
Při volbách v Ghaně, v prosinci 2012,
proti sobě vedli dva kandidáti bitvu
ohledně vzdělávání.
Jeden nabídl sekundární vzdělání zdarma
pro všechny, ne jen 30 %.
Ten druhý musel říct,
"Já nechám postavit 50 nových škol".
Vyhrál o chlup.
Tak demokracie podporuje vlády,
aby investovaly do vzdělání.
Vzdělání pomáhá růstu a investicím
a to přináší příjmy rozpočtu,
který dává vládám více peněz,
což pomáhá růstu skrz vzdělávání.
Jde o pozitivní, ctnostný kruh.
Ale dostávám jednu otázku
a tato konkrétní otázka je pro mě docela skličující:
"Ale co korupce?
Jak tam můžete investovat, když je tam korupce?"
A co mě na tom skličuje je,
že tento graf vám ukazuje,
že největší korelaci s korupcí má bohatství.
Když jste chudí, korupce není vaše největší priorita.
A u zemí na pravé straně,
můžete vidět HDP na hlavu,
v podstatě každá země
s HDP na hlavu, řekněme, menším než $5.000,
má korupční skóre
zhruba, kolik je to, kolem tří?
Tři z deseti. To není dobré.
Každá chudá země je zkorumpovaná.
Každá bohatá země je relativně nezkorumpovaná.
Jak se dostanete od chudoby a korupce
k bohatství a menší korupci?
Střední třída se musí zvětšit.
A uděláte to tak, že investujete,
místo naříkání nad tím, že tam neinvestujete,
protože je tam příliš korupce.
Tedy, nerad bych byl obhájcem korupce.
Jednou jsem byl zatčen, protože jsem odmítl dát úplatek --
ne v Africe tedy.
Ale co se snažím říct, je že
můžeme něco změnit
a to pomocí investic.
Teď vám prozradím malé tajemství.
Ekonomové nejsou dobří v předpovědích.
Protože otázka opravdu je, co bude následovat?
A pokud se vrátíte zpět do roku 2000,
tak zjistíte, že The Economist
měl velmi slavnou obálku, "Beznadějný Kontinent".
Tehdy udělali to, že se podívali na růst
v Africe za posledních 10 let -- dvě procenta --
a ptali se,
co se bude dít v dalších 10 letech?
Předpokládali dvě procenta,
což z toho udělalo docela zoufalý příběh,
protože populace rostla rychlostí dvě a půl.
Lidé v Africe v 90. letech zchudli.
Teď v roce 2012 má The Economist novou obálku
a co ta nová obálka ukazuje?
Ukazuje, dobře, Afrika vzkvétá,
protože růst za posledních 10 let
tam byl okolo pěti a půl procenta.
Chtěl bych, abyste se teď na chvíli stali ekonomy,
protože jestli růst za posledních 10 let
byl pět a půl procenta,
kolik myslíte, že MMF předpovídá
pro dalších pět let růstu v Africe?
Výborně. Myslím, že si v hlavě říkáte,
pravděpodobně pět a půl procenta.
Jste všichni ekonomové a myslím,
že se, jako většina z nich, mýlíte.
Bez urážky.
O co se snažím, je najít země,
kde se děje přesně to, co už se začalo dít i v Africe,
tím myslím ten skok z 1.800 let ničeho
až najednou prásk, kdy vystřelí až do oblak.
Indie je jeden z těch příkladů.
Toto je indický růst od roku 1960 do 2010.
Ignorujte tu stupnici dole na vteřinku.
Popravdě, za prvních 20 let,
v 60. a 70. letech, Indie příliš nerostla.
Rostla o dvě procenta,
kdy populace rostla asi o dvě a půl.
Jestli je to povědomé, tak přesně to se stalo
v subsaharské Africe v 80. a 90. letech.
A pak se stalo něco v roce 1980.
Bum! Indie začala růst.
Už to nebyla "hindská míra růstu,"
anebo "demokracie nemohou růst." Najednou rostla.
A když nanesu subsaharský růst
na ten příběh o indickém růstu,
tak je to nápadně podobné.
Dvacet let nic moc růstu
a trend, který vám vlastně říká,
že subsaharská Afrika roste
o něco více než Indie.
A pokud na to nanesu země rozvojové Asie,
tvrdím, že Indie je oproti Africe 20 let napřed,
tvrdím, že rozvojová Asie je 10 let před Indií,
tak mohu nastínit pár předpovědí
pro dalších 30 až 40 let,
které jsou myslím lepší
než ty, které jsem vám ukazoval předtím.
A to mi říká, že:
Afrika se stane
z dnešní ekonomiky o $2 bilionech
ekonomikou o $29 bilionech do r. 2050.
To je více než Evropa a Amerika
v dnešních cenách dohromady.
Střední délka života bude 13 let růst.
Populace se zdvojnásobí
z 1 miliardy na 2 miliardy,
takže příjmy domácností se zvýší sedminásobně
v příštích 35 letech.
A když jsem to prezentoval v Africe --
Nairobi, Lagosu, Accře -- dostal jsem otázku.
"Charlie, proč jsi tak pesimistický?"
A víte co?
Vlastně si myslím, že měli pravdu.
Opravdu tvrdím, že se nemůžeme na ničem poučit,
ano z pozitiv v Asii a Indii,
ale také z negativ?
Možná se může Afrika vyhnout některým chybám, které se staly.
Samozřejmě, technologie, o kterých tady mluvíme
poslední týden,
některé z nich snad jistě mohou
pomoct Africe růst ještě rychleji.
A myslím, že se na tom můžeme podílet.
Protože technologie vám to umožní.
Můžete jít a stáhnout si
něco ze skvělé africké literatury
teď hned z internetu.
Ne okamžitě, ale za 30 sekund.
Můžete jít a koupit si některé skvělé písně.
Můj iPod je jich plný.
Kupujte africké produkty.
Jeďte tam na dovolenou a uvidíte
změnu, která se odehrává.
Investujte.
Nebo najímejte lidi, dejte jim dovednosti,
které si mohou odnést zpět do Afriky
a jejich společnosti porostou o mnoho rychleji
než většina těch našich na Západě.
A pak si můžeme být jistí,
že pro Afriku bude 21. století jejím stoletím.
Děkuji mnohokrát.
(Potlesk)